A Morgan Stanley pénzügyi szolgáltató csoport londoni befektetési részlegének feltörekvõ piacokkal foglalkozó stábja hétfõn ismertetett negyedéves térségi prognózisában közölte, hogy 2016-ra 2,5 százalékos, 2017-re 2,7 százalékos növekedést vár a magyar gazdaságban. Ezek egyaránt 0,2 százalékponttal javított elõrejelzések.
A Morgan Stanley londoni elemzõi szerint a felülvizsgálatot a cég által korábban vártnál jobb tavalyi negyedik negyedévi teljesítmény indokolja. Az idei és a jövõ évi növekedési ütemek jóval elmaradnak a tavaly elért növekedéstõl, de azt elsõsorban a hatalmas összegû EU-folyósítások táplálták - hangsúlyozzák a ház elemzõi.
A cég szerint erõteljes marad a hazai kereslet és különösen a magánszektor fogyasztása, és ez a továbbiakban is lendületes növekedést eredményez.
A ház várakozása szerint ugyanakkor a teljes kosárra számolt tizenkét havi infláció már májusban ismét negatív lesz, és egészen szeptemberig mínuszban marad.
A maginfláció továbbra is figyelemreméltó mértékben stabil, az ingatlanárak pedig 18 hónapja meglehetõsen gyorsan emelkednek - áll az elemzésben. E két tényezõ a Morgan Stanley londoni elemzõi szerint arra vall, hogy a teljes kosárra számolt infláció messze alulbecsüli a magyar gazdaságban érvényesülõ tényleges inflációs nyomást.
A ház véleménye szerint ugyanakkor ezzel együtt is a teljes kosárra számolt infláció, valamint az Európai Központi Bank (EKB) enyhítési alapállása fogja rövid távon meghatározni az MNB reagálását, és ez további monetáris enyhítéshez vezet.
A Morgan Stanley elemzõinek várakozása szerint az MNB az e hónapban esedékes inflációs jelentésében meredeken, a jelenlegi 1,7 százalékról épphogy valamivel zéró fölötti szintre csökkenti az idei átlagos inflációra szóló prognózisát. A ház szerint lehetséges, hogy a monetáris tanács ennek nyomán már ebben a hónapban csökkenti a jegybanki alapkamatot, de valószínûbb, hogy ezzel vár áprilisig vagy májusig.
A cég szerint a döntésben szerepe lesz annak is, hogy a magyar befektetési termékek miként reagálnak az EKB legutóbbi enyhítési lépéseire.
Minden tényezõt egybevetve azonban a Morgan Stanley elemzõi azzal számolnak, hogy az MNB a második negyedévben 1,00 százalékra csökkenti alapkamatát a jelenlegi 1,35 százalékról.
Az újabb MNB-kamatcsökkentésrõl szóló elõrejelzés kezd konszenzusossá válni a Cityben.
Legutóbb a Bank of America-Merrill Lynch bankcsoport londoni elemzõrészlegének (BofA Merrill Lynch Global Research) feltörekvõ piacokkal foglalkozó közgazdászai jutottak arra a következtetésre Budapesten tett tájékozódó látogatásuk tapasztalatai alapján, hogy az MNB 0,35 százalékponttal 1,00 százalékra csökkenti alapkamatát az idén.
A ház azzal számol, hogy az újabb kamatcsökkentési ciklus a második negyedévben kezdõdhet, kisebb, 0,10-0,15 százalékpontos lépésekkel.
A Commerzbank - az egyik legnagyobb európai pénzügyi szolgáltató csoport - londoni befektetési részlegének elemzõi alapeseti elõrejelzésükben szintén azt valószínûsítik, hogy az MNB az idei év végéig 1,00 százalékra csökkenti alapkamatát.
A JP Morgan globális pénzügyi szolgáltató csoport londoni befektetési részlegének alapeseti elõrejelzése szintén az, hogy az idén 1,00 százalékra, sõt esetleg ennél alacsonyabbra csökken a jegybanki alapkamat.
A City egyik legnagyobb befektetési bankcsoportja, a Barclays felzárkózó piacokkal foglalkozó elemzõi az MNB várható monetáris politikájáról összeállított új elõrejelzésükben 0,25 százalékpontos MNB-kamatcsökkentést jósoltak az idei második negyedévre.