A 4Life Direct 2016 októberében készíttetett felmérésben azt vizsgálta, hogyan vélekednek a magyarok a kötelezõ szülõtartással kapcsolatos jogszabályról, illetve reális opcióként tekintenek-e az idõsotthonokra hozzátartozóik, illetve saját maguk késõbbi ellátása kapcsán.
A felmérés eredménye szerint a válaszadók többsége (56 százaléka) – egyetért a kötelezõ szülõtartásról szóló – nyáron elfogadott, jelenleg újabb módosítás elõtt álló jogszabály lényegével, azonban azt feltételekhez kötné: 47 százalékuk csak akkor érzi a kötelezõ szülõtartást jogosnak, amennyiben a szülõ megfelelõen nevelte a gyermekét. A válaszadók mindössze 9 százaléka gondolja kategorikusan úgy, hogy a szülõk eltartása mindenképp a gyermek feladata, míg 44 százalékuk szerint az idõskori eltartásról mindenkinek magának kell gondoskodnia. A válaszok alapján a jobb jövedelmi helyzetben lévõk (A, B és C1) körében elfogadottabb a jogszabály – 58 százalék –, mint a C2, D és E ESOMAR státuszú válaszadók körében (55 százalék).
A szociális ellátásokról szóló törvény október végén benyújtott jogszabály-módosítási tervezete szerint nemcsak a rászoruló szülõ, hanem az a magánszemély vagy intézmény is követelhet a jövõben költségtérítést, amely a felnõtt korú gyermek helyett gondoskodik a rászoruló idõs szülõrõl. Az ellátott gyermeke tehát köteles lesz fizetni a szülei ellátásának díját a bentlakásos intézménynek, ha a szülõ nem rendelkezik jelentõs pénz- vagy ingatlanvagyonnal, és a nyugdíja nem fedezi az ellátása költségeit. Mindez annak fényében érdekes, hogy a kutatás szerint a megkérdezettek mindössze 4 százaléka helyezné el idõsotthonban hozzátartozóit, 66 százalékuk pedig egyáltalán nem gondolkodik ezen. A idõsotthoni elhelyezés iránti hajlandóság a vidéki városokban a legalacsonyabb, ott a válaszadók 71 százaléka egyáltalán nem gondolkodik hozzátartozói otthonban való elhelyezésén. Más a helyzet azonban, ha saját magunk jövõbeli ellátásáról van szó: a válaszadók 10 százaléka nagyon is elképzelhetõnek, 52 százalékuk pedig lehetségesnek tartja, hogy idõskorában szükség esetén bentlakásos otthonba költözzön.
A 4Life Direct szerint ennek ellenére az elmúlt években folyamatosan nõtt az idõskorúak számára tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó szociális intézményekben ellátottak száma, a cég szerint az idõsek ellátása így egyre komolyabb finanszírozási terhet jelent a fenntartóknak. A Központi Statisztika Hivatal adatai alapján 2008-ban 49 ezer, 2015-ben már 54 ezer fõt láttak el idõskorúak otthonában vagy az átmeneti elhelyezést nyújtó idõskorúak gondozóházaiban. Az intézmények 56 százaléka állami vagy önkormányzati, 20 százaléka civil vagy non-profit, 23 százaléka pedig egyházi fenntartású volt. 2013-ban a tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó szociális intézmények éves mûködési költségeinek (158 milliárd forint) mindössze 41 százalékát fedezték a befolyt térítési díjak. Az intézményekben akkor éves szinten összesen 91 ezer fõt láttak el, 58 százalékukat idõsotthonokban.
A szülõtartásnak nincsen jogszabályban meghatározott összege – hívja fel a figyelmet a 4Life Direct. Ha arról nem tudnak a felek megegyezni, a bíróság három tényezõt vizsgál meg: a szülõ vagyoni helyzetét, a gyermek tartási képességét és a szülõ érdemtelenségét, azaz, hogy ellátta-e szülõi feladatait, amikor felnevelte gyermekét. A szülõtartás összege legfeljebb a gyermek jövedelmének a feléig terjedhet.